Canvi climàtic i estil de vida
| Tema: Canvi climàtic
L'AMB participa en un seminari estatal sobre el canvi climàtic des de la perspectiva social
Els passats 12 i 13 de novembre, l'Oficina Española de Cambio Climático, la Fundación Biodiversidad i el CENEAM van organitzar el seminari "Adaptación al cambio climático: sociedad, educación y estilos de vida" amb l'objectiu de reflexionar i produir idees sobre aspectes relacionats amb l'adaptació al canvi climàtic des de la perspectiva social.
L'AMB, a través de la cap del Servei de Sostenibilitat i Educació de l'AMB, va plantejar la necessitat d'incorporar aspectes com la dimensió social de la vulnerabilitat climàtica i va destacar, com a línia de treball, aprofundir-hi a partir dels estudis vinculats a la cartografia energètica metropolitana i la vulnerabilitat climàtica, que preveu concretar-se com un dels treballs aplicats del Pla clima i energia 2030 de l'AMB.
Aquesta línia de treball dels serveis ambientals de l'AMB està alineada amb les recomanacions del nou Plan Nacional de Adaptación al Cambio Climático (PNACC) per al període 2021-2030, que ara està en procés de participació.
Adaptar-se al canvi climàtic afecta l'estil de vida
En aquesta línia, Francisco Heras, responsable de l'Àrea d'Estratègies d'Adaptació de l'OECC, va posar de manifest els límits de les solucions tecnològiques d'adaptació centrades en la reducció del perill, que obliden la vulnerabilitat determinada en gran part per factors socials. Per això, qualsevol planificació de lluita climàtica hauria de passar pel sedàs de la justícia social: des de les convocatòries d'ajuts públics al disseny d'infraestructures per a protecció d'esdeveniments extrems.
Una altra línia de treball va ser la vinculada a impulsar l'autosuficiència per ajustar millor les expectatives d'ús al que realment és possible i suficient. En aquest sentit, les propostes vinculades a l'impuls i l'eficiència energètica del Pla clima i energia de l'AMB o el Programa metropolità de prevenció i de gestió de recursos i residus municipals (PREMET), van servir d'exemples coherents d'estratègies adaptatives i de mitigació.
Autosuficiència energètica, mobilitat sostenible, producció agroecològica o renaturalització són alguns exemples cabdals que cada vegada més ajuntaments metropolitans incorporen en la seva planificació i que la mateixa administració metropolitana ha integrat en els treballs del Pla director urbanístic (PDU). En aquest sentit, l'AMB va reclamar la necessitat que els ajuts estatals es vinculin a projectes de mitjana i llarga durada i amb un impacte rellevant.
Els canvis necessaris per a l'adaptació, molts dels quals estructurals, afecten els estils de vida i, per tant, requeriran revisar l'educació, els registres comunicatius i fins i tot la concepció dels serveis socials que en un futur es preveu que atenguin nous usuaris vulnerables víctimes de les condicions tèrmiques extremes que, de fet, afecten el territori metropolità des de principis dels anys 2000.
Documents relacionats
Enllaços relacionats
On
![Marker](/theme-resources/amb/images/markers-map/lletra/vermell/marker-a.png)